Wikipediadiskussion:Relevanskriterier
Torpartiklar
redigera- Ursprungligen startad på Bybrunnen
Salememigranten har producerat ett antal artiklar om torp i Salems kommun. Jag har idag relevansmärkt några, men observerade sedan Diskussion:Hagen (torp) och hejdade mig. Det finns också en SFFR-diskussion om det nyssnämnda torpet. Att det inte råder konsensus om den här typen av artiklar ska finnas är en sak, att spara de som skapats är en annan sak, men ska vi producera fler artiklar av samma typ utan faktisk konsensus? Riggwelter (diskussion) 10 augusti 2023 kl. 17.12 (CEST)
- Om konsensus saknas i gemenskapen är det enligt min mening fritt fram att producera nya artiklar inom ämnesområdet. Samtidigt har jag sett Yger avråda användare från att satsa på gränsfall. Det är ju inte alltid utfallet blir detsamma på SFFR även om sidorna är likartade. Tostarpadius (diskussion) 10 augusti 2023 kl. 20.03 (CEST)
- Jag håller på med en torpinventering i två byar i Skepplanda socken. Av sju torpruiner plus en kvarnruin är faktiskt en av torpruinerna klassad som fornlämning, resterna av ett båtsmanstorp. Det torpet är inte ens det med mest intressant historik. När jag såg fornlämningsmärkningen på Lantmäteriets karta trodde jag att det rörde sig om den unika tjärsten som finns i anslutning till torpet, men den är faktiskt inte ens omnämnd på Riksantikvariets Fornsök. Allt det här menar jag är angelägenheter för hembygdsföreningen, jag skulle aldrig drömma om att skapa artiklar om något av dessa torp. Om ett torp är raserat så att endast grunden finns kvar kan det klassas som fornminne eller möjligt fornminne, men om det står kvar är det inget fornminne, även om det är äldre än de raserade torpen eller har en intressantare historia. När det gäller byar skriver vi i första hand om de som ingår i småorter (undantag finns). Enskilda gårdar eller torp skriver vi inte om, även om det finns ett fåtal undantag vad gäller gårdar. Vi skall inte vara en databas för släktforskning, lika lite skall vi vara en databas för hembygdsforskning. Det finns så mycket viktigt som fortfarande är försummat, vi blir aldrig lika omfattande som enwp. Då kan vi inte fastna i mikronivåer. Jag kommer dock inte att engagera mig i några SFFR-ärenden eftersom dessa tenderar att bli för konfliktfyllda. /Ascilto (diskussion) 10 augusti 2023 kl. 20.58 (CEST)
- Det signifikanta här är att hembygdsföreningen skapat en skylt och satt upp den på platsen. Att infon är beständig vet vi ju redan, men med skylt uppfylls även uppmärksamhetskriteriet. Yger (diskussion) 10 augusti 2023 kl. 21.07 (CEST)
- Släktinfo är också beständig eftersom den finns i kyrkböcker. Men när det gäller torp (lägenheter) så har de inte alltid en fastighetsbeteckning, ens i mantalslängden. De är ofta uppförda gårdsvis i mantalslängden, vilket i praktiken innebär byvis. Det gör att man inte kan veta vilka som bott i vilket torp. Många hembygdsföreningar har gjort torpinventeringar och satt upp skyltar över de sista som bodde där. Men informationen är inte uttömmande eftersom torpets hela historia inte får plats. Jag har sett sådana skyltar i Hålanda socken. Det kan handla om över hundra torp i varje socken. Och om det går att ta reda på vilka som bott i ett visst torp, så är informationen densamma som när man släktforskar: namn, titlar (ofta i bästa fall lägenhetsägare) och årtal för födelse, äktenskap och död. Om vi inte ska vara en databas för släktforskning eller allt som går att veta, så ska vi inte heller vara en databas för hembygdsforskning. Den information man kan få fram över ett torp är helt och hållet likställd med den man kan få fram om en specifik familj. Då gäller det att vara konsekvent. /Ascilto (diskussion) 10 augusti 2023 kl. 21.51 (CEST)
- Bebyggelsehistoria och genealogi är inte nödvändigtvis detsamma. Tostarpadius (diskussion) 10 augusti 2023 kl. 22.06 (CEST)
- Jag tycker att torp kan vara intressanta. Kan vi bara säga vem som bott där är de inte det. Jag tror inte att vi per definition ska säga nej till alla torp. En bedömning får väl göras från fall till fall i enlighet med Wikipedia:Relevanskriterier.NnieAndersson (diskussion) 10 augusti 2023 kl. 22.22 (CEST)
- Ja, ja tycker inte heller att vi blankt kan säga nej till torp. Men jag skulle våga påstå att det bara i undantagsfall är så att torp har en relevans. / Lucie Manette (Diskussion) 10 augusti 2023 kl. 22.51 (CEST)
- Torpinventering och skyltning är en inte helt ovanlig aktivitet för en hembygdsförening. Emellanåt får man bidrag av någon extern part. De inventeringar jag har sett har varit väl genomförda och dokumenterade, men skyltarna har i samtliga fall varit standardiserade och med hänvisning enbart till siste bofaste, och i övrigt till hembygdsföreningens skriftliga dokumentation eller redovisning på någon webbplats. Att det skulle uppfylla ett uppmärksamhetskriterium tycker jag är något långsökt. Det blir snudd på originalforskning att redovisa det på Wikipedia, när det finns webbplatser som hembygd.se. Riggwelter (diskussion) 10 augusti 2023 kl. 23.07 (CEST)
- utan att ha sett skyltarna tycker jag kanske att det inte är tillräcklig uppmärksamhet utifrån det du beskriver. Under förutsättning att vi nu inte pratar om ett kvarblivet torp mitt i en stad eller gångstråk där man kan anta att de röner ett visst intresse. Om en skylt räcker så kommer vi få ett problem. För varför ska skylt vara ett relevanskriterium bara för torp?NnieAndersson (diskussion) 10 augusti 2023 kl. 23.23 (CEST)
- En skylt kan till exempel se ut så här eller så här. Det varierar stort, men utrymmet medger vanligen inte så mycket. Det är därför jag tycker att skyltning (ev. efter torpinventering) inte är ett särskilt tungt relevanskriterium. Riggwelter (diskussion) 10 augusti 2023 kl. 23.34 (CEST)
- Finns det inte mer att tillägga så är det knappt en artikel.NnieAndersson (diskussion) 10 augusti 2023 kl. 23.48 (CEST)
- Jag håller med flertalet ovan om att vi kan vara ganska sparsamma med torpartiklar, bättre att infoga i en gårdsartikel. Dessutom tycker jag inte informationsskyltar och hembygdsmatriklar är särskilt bra källor – dålig beständighet. Byggnadsminnesmärkta torp är självklart relevanta, men att en torpgrund nämns i fornsök (fornminnesregisret) tycker jag inte innebär automatisk relevans. Notera i det sammanhanget att endast 4 364 av 46 773 torp (backstugor ej inräknade) i fornsök är klassificerade som fornlämningar.--Gotogo (diskussion) 11 augusti 2023 kl. 09.19 (CEST)
- Det är för parametern uppmärksamhet skylt är intressant. Folk går förbi läser skylten och vill veta mer. Kvaliteten på texten är i sammanhanget mindre intressant Yger (diskussion) 11 augusti 2023 kl. 10.23 (CEST)
- Det hann bli många inlägg innan jag fick tid att skriva. När det gäller det relevanskriteriediskussioner brukar ju begrepp som "allmänintresse" ofta dyka upp. Det är väl tveklöst så att torp och torphistorik ådrar sig intresse, annars skulle inte torpinventeringar genomföras, och även om då varje enskild del som ett torp i sig har litet intresse, skulle givetvis en mer helhetlig beskrivning ha det. Samtidigt är det ju viktigt att artiklarna kan placeras i ett sammanhang för att kunna ge vettig information. Wikipedia är ett byggprojekt, och kommer alltid att vara så, med halvfärdiga artiklar och täckning inom vissa områden men inte inom andra. Samtidigt är det ju viktigt att artiklarna inte förvirrar mer än informerar. Om man bor i Salem är kanske artikeln Hagen (torp) intressant. Åtminstone om man kom till artikeln efter att ha läst på just den skylten. Men om man råkat på Hagen som namn på ett torp är man det inte. Och råkar man veta att det handlade om ett torp med namnet Hagen i Stockholmstrakten kan man bli riktigt förvirrad. Jag vet inte hur många torp med namnet Hagen, men ortnamnsarkivet ger 1.017 träffar på Hagen. Jag har ju utifrån tidigare diskussioner om relevanskriterier försök skapa artiklarna och byar i gårdar i Våla härad. Nu har jag väl lite känt att jag skämts för att snedfördelningen blivit så tydlig - i Heby kommun handlar nästan alla om byar just i Våla härad, väldigt få i Torstuna och Simtuna härader. Jag har också hittills skippat små enheter om 1/4 mantal förutom den ganska nyligen skapade Kvallan, jag har också hoppat över rena torp, även om ett fåtal har belägg sedan 1300-talet. Om man nu går till torp som Hagen kan jag ju konstatera att det bara i Våla härad finns fem torp med namnet Hagen, i Harbo socken finns det två. Om man är dålig på socknarnas utbredning som många yngre stadsbor är det troligt att man kommer att hamna på fel torp, och dessutom missar hur många alternativ det kan handla om. Jag ser annars skyltar som ett problem. I båda fallen ovan är skyltarna i plåt även om den ena har en stolpe i trä. En del skyltar jag sett har varit stencilerade blad instoppade i en plastficka och uppsatta på en plywoodskiva med häftpistol. Till saken hör ju att artikeln rimligen inte förlorar relevans om skylten ramlar ned eller tas bort. Annars menar jag nog att det enligt min mening inte är särskilt svårt att följa torps historik bakåt i historien. Jag har hamnat på ett antal torp som är kända i början av 1600-talet där det är svårt att koppla dem till senare känd bebyggelse för att källorna då börjar tunnas ut. Vad gäller Gotogos menar jag att hembygdsmatriklar inte är dåliga källor med dålig beständighet. Så vida man inte tänker sig att man skall använda dem för att i artiklarna redovisa gårdarnas ägare, och jag tycker att sådan detaljinformation egentligen inte alls hör hemma på wikipedia. Om någon särskild utmärkt sig kan det dokumenteras. Jag har dock sett att en del sådant lagts till i artiklarna. Jag när jag har skrivit lite om byarna i Färgaryds socken har jag struntat i den informationen, även om det gjort artiklarna lite tunna, men hembygdsboken jag använde hade främst fokus på detta.FBQ (diskussion) 11 augusti 2023 kl. 16.26 (CEST)
- Det är för parametern uppmärksamhet skylt är intressant. Folk går förbi läser skylten och vill veta mer. Kvaliteten på texten är i sammanhanget mindre intressant Yger (diskussion) 11 augusti 2023 kl. 10.23 (CEST)
- Jag håller med flertalet ovan om att vi kan vara ganska sparsamma med torpartiklar, bättre att infoga i en gårdsartikel. Dessutom tycker jag inte informationsskyltar och hembygdsmatriklar är särskilt bra källor – dålig beständighet. Byggnadsminnesmärkta torp är självklart relevanta, men att en torpgrund nämns i fornsök (fornminnesregisret) tycker jag inte innebär automatisk relevans. Notera i det sammanhanget att endast 4 364 av 46 773 torp (backstugor ej inräknade) i fornsök är klassificerade som fornlämningar.--Gotogo (diskussion) 11 augusti 2023 kl. 09.19 (CEST)
- Finns det inte mer att tillägga så är det knappt en artikel.NnieAndersson (diskussion) 10 augusti 2023 kl. 23.48 (CEST)
- En skylt kan till exempel se ut så här eller så här. Det varierar stort, men utrymmet medger vanligen inte så mycket. Det är därför jag tycker att skyltning (ev. efter torpinventering) inte är ett särskilt tungt relevanskriterium. Riggwelter (diskussion) 10 augusti 2023 kl. 23.34 (CEST)
- utan att ha sett skyltarna tycker jag kanske att det inte är tillräcklig uppmärksamhet utifrån det du beskriver. Under förutsättning att vi nu inte pratar om ett kvarblivet torp mitt i en stad eller gångstråk där man kan anta att de röner ett visst intresse. Om en skylt räcker så kommer vi få ett problem. För varför ska skylt vara ett relevanskriterium bara för torp?NnieAndersson (diskussion) 10 augusti 2023 kl. 23.23 (CEST)
- Torpinventering och skyltning är en inte helt ovanlig aktivitet för en hembygdsförening. Emellanåt får man bidrag av någon extern part. De inventeringar jag har sett har varit väl genomförda och dokumenterade, men skyltarna har i samtliga fall varit standardiserade och med hänvisning enbart till siste bofaste, och i övrigt till hembygdsföreningens skriftliga dokumentation eller redovisning på någon webbplats. Att det skulle uppfylla ett uppmärksamhetskriterium tycker jag är något långsökt. Det blir snudd på originalforskning att redovisa det på Wikipedia, när det finns webbplatser som hembygd.se. Riggwelter (diskussion) 10 augusti 2023 kl. 23.07 (CEST)
- Ja, ja tycker inte heller att vi blankt kan säga nej till torp. Men jag skulle våga påstå att det bara i undantagsfall är så att torp har en relevans. / Lucie Manette (Diskussion) 10 augusti 2023 kl. 22.51 (CEST)
- Jag tycker att torp kan vara intressanta. Kan vi bara säga vem som bott där är de inte det. Jag tror inte att vi per definition ska säga nej till alla torp. En bedömning får väl göras från fall till fall i enlighet med Wikipedia:Relevanskriterier.NnieAndersson (diskussion) 10 augusti 2023 kl. 22.22 (CEST)
- Bebyggelsehistoria och genealogi är inte nödvändigtvis detsamma. Tostarpadius (diskussion) 10 augusti 2023 kl. 22.06 (CEST)
- Släktinfo är också beständig eftersom den finns i kyrkböcker. Men när det gäller torp (lägenheter) så har de inte alltid en fastighetsbeteckning, ens i mantalslängden. De är ofta uppförda gårdsvis i mantalslängden, vilket i praktiken innebär byvis. Det gör att man inte kan veta vilka som bott i vilket torp. Många hembygdsföreningar har gjort torpinventeringar och satt upp skyltar över de sista som bodde där. Men informationen är inte uttömmande eftersom torpets hela historia inte får plats. Jag har sett sådana skyltar i Hålanda socken. Det kan handla om över hundra torp i varje socken. Och om det går att ta reda på vilka som bott i ett visst torp, så är informationen densamma som när man släktforskar: namn, titlar (ofta i bästa fall lägenhetsägare) och årtal för födelse, äktenskap och död. Om vi inte ska vara en databas för släktforskning eller allt som går att veta, så ska vi inte heller vara en databas för hembygdsforskning. Den information man kan få fram över ett torp är helt och hållet likställd med den man kan få fram om en specifik familj. Då gäller det att vara konsekvent. /Ascilto (diskussion) 10 augusti 2023 kl. 21.51 (CEST)
- Det signifikanta här är att hembygdsföreningen skapat en skylt och satt upp den på platsen. Att infon är beständig vet vi ju redan, men med skylt uppfylls även uppmärksamhetskriteriet. Yger (diskussion) 10 augusti 2023 kl. 21.07 (CEST)
- Jag håller på med en torpinventering i två byar i Skepplanda socken. Av sju torpruiner plus en kvarnruin är faktiskt en av torpruinerna klassad som fornlämning, resterna av ett båtsmanstorp. Det torpet är inte ens det med mest intressant historik. När jag såg fornlämningsmärkningen på Lantmäteriets karta trodde jag att det rörde sig om den unika tjärsten som finns i anslutning till torpet, men den är faktiskt inte ens omnämnd på Riksantikvariets Fornsök. Allt det här menar jag är angelägenheter för hembygdsföreningen, jag skulle aldrig drömma om att skapa artiklar om något av dessa torp. Om ett torp är raserat så att endast grunden finns kvar kan det klassas som fornminne eller möjligt fornminne, men om det står kvar är det inget fornminne, även om det är äldre än de raserade torpen eller har en intressantare historia. När det gäller byar skriver vi i första hand om de som ingår i småorter (undantag finns). Enskilda gårdar eller torp skriver vi inte om, även om det finns ett fåtal undantag vad gäller gårdar. Vi skall inte vara en databas för släktforskning, lika lite skall vi vara en databas för hembygdsforskning. Det finns så mycket viktigt som fortfarande är försummat, vi blir aldrig lika omfattande som enwp. Då kan vi inte fastna i mikronivåer. Jag kommer dock inte att engagera mig i några SFFR-ärenden eftersom dessa tenderar att bli för konfliktfyllda. /Ascilto (diskussion) 10 augusti 2023 kl. 20.58 (CEST)
Ja, att en skylt kan locka folk till att läsa mer är säkert sant. Men frågan är då om Wikipedia ska vara den platsen, eller om det faktiskt är hembygdsföreningens, egen, antagligen rätt matiga uppgifter man vill ha? Jag börjar luta åt att det är en orimlig tanke att Wikipedia skulle ha (som outtalat mål att ha) artiklar om vartenda torp och/eller går i hela Sverige, och då blir det ett kvalitetsproblem om vi får torpartiklar om en enskild röd stuga i skogsbrynet, om jag tillåts raljera lite. Med andra ord, vi skulle behöva konstatera och dokumentera att enskild gård, stuga eller liknande inte är relevant, utan att relevansen startar vid en by (grovt räknat). Riggwelter (diskussion) 11 augusti 2023 kl. 17.20 (CEST)
- Det är där det saknas konsensus. Torp är gränsfall enligt min mening, men gårdar ser jag gärna fler artiklar om. Tostarpadius (diskussion) 11 augusti 2023 kl. 17.25 (CEST)
- Varför dra den slutsatsen? varje artikel skall bedömas på egna meriter. Brotorp är känt av flera 10000 tals personer och är relevant fast det är en ynkligt liten enkelstuga. Torp utan uppmärksamhet från hembygdsföreningar är i allmänhet ej relevanta. Ju mer de är omnämns och uppmärksammade lokalt ju mer ökar relevansen. Yger (diskussion) 11 augusti 2023 kl. 17.26 (CEST)
- Vissa torp kan vara relevanta: Dragontorpet Abrahamsberg. Kitayama (diskussion) 11 augusti 2023 kl. 17.26 (CEST)
- Allt kan ha undantag, så är det. Jag flyttar denna diskussion till Wikipediadiskussion:Relevanskriterier så låter vi inte Bybrunnen svämma över. Riggwelter (diskussion) 11 augusti 2023 kl. 17.32 (CEST)
Kriterieresonemang
redigeraEn början, kanske? (En plats, en väg, en byggnad, ett bebyggt område etcetera är i allmänhet relevant om den är något av följande:)
- En enskild byggnad, gård eller liknande är relevant om den till exempel varit av betydelse för något annat än enbart som privatbostad, till exempel ett soldattorp eller ett torp under en större gård som i sak är relevant för en egen artikel och där torparna haft direkt anknytning till gården.
Riggwelter (diskussion) 11 augusti 2023 kl. 17.47 (CEST)
- Jag håller ej med. Jag anser det är uppmärksamheten samt om det är unikt, som är det centrala. Dvs byggnader som funnits med i olika listor, typ kända, listade. arkitektritade hus, uppmärksammade byggnader i en bygd i en skrift utgiven av en hembygdsförening etc Yger (diskussion) 11 augusti 2023 kl. 17.52 (CEST)
- Kom gärna med ett förslag på formulering. Riggwelter (diskussion) 11 augusti 2023 kl. 18.15 (CEST)
- Jag anser det inte behövs något specifikt. De allmänna riktlinjerna för relevans pekar på uppmärksamhet och beständighet, de duger här också Yger (diskussion) 11 augusti 2023 kl. 18.17 (CEST)
- Jag instämmer med Yger. Hembygdslitteratur är en underutnyttjad källa här på svwp. Där finns mycket mer att hämta. Tostarpadius (diskussion) 11 augusti 2023 kl. 18.33 (CEST)
- Jag skulle tro att det Riggwelter skriver ovan är rimligt. Men så länge "Uppmörksamhet" tolkas som mer än "finns i förteckning över torp i ett område", så behövs det nog inte formuleras explicit.
- andejons (diskussion) 11 augusti 2023 kl. 19.00 (CEST)
- Jag kan inte se att en lista räcker till mer än en lista i en gårds- eller sockenartikel. Vi kan vara generösa med omdirigeringar och med listor över torp med samma namn, men för egna artiklar krävs mer. Det behövs inte många meningar, men mer än "X är ett torp under gården Y i Z socken". Tostarpadius (diskussion) 11 augusti 2023 kl. 20.30 (CEST)
- Instämmer med Yger. FWIlkens (diskussion) 12 augusti 2023 kl. 06.52 (CEST)
- Klokt resonerat av Yger. Birgerbar (diskussion) 13 augusti 2023 kl. 10.24 (CEST)
- Instämmer med Yger. FWIlkens (diskussion) 12 augusti 2023 kl. 06.52 (CEST)
- Jag kan inte se att en lista räcker till mer än en lista i en gårds- eller sockenartikel. Vi kan vara generösa med omdirigeringar och med listor över torp med samma namn, men för egna artiklar krävs mer. Det behövs inte många meningar, men mer än "X är ett torp under gården Y i Z socken". Tostarpadius (diskussion) 11 augusti 2023 kl. 20.30 (CEST)
- Jag instämmer med Yger. Hembygdslitteratur är en underutnyttjad källa här på svwp. Där finns mycket mer att hämta. Tostarpadius (diskussion) 11 augusti 2023 kl. 18.33 (CEST)
- Jag anser det inte behövs något specifikt. De allmänna riktlinjerna för relevans pekar på uppmärksamhet och beständighet, de duger här också Yger (diskussion) 11 augusti 2023 kl. 18.17 (CEST)
- Kom gärna med ett förslag på formulering. Riggwelter (diskussion) 11 augusti 2023 kl. 18.15 (CEST)
Ett exempel
redigeraJag bodde i mina första 12 år i ett höghus i Årsta. För 6-7 år sedan gjorde jag med en barndomskamrat ett skrift om huset med massor med bilder, det blev cirka 15 sidor. Jag funderade då på om och vad som kunde passa in i Wikipedia. Jag skapade då artikeln Gullmarsvägen och i den tar jag upp i stort sett varenda hus utmed gatan med referenser till källor etc, då det visade sig alla var arkitektritade och bebyggelsen är också grönklassad av stadsmuseet. Men att skapa unika artiklar om varje höghus kände jag helt orimligt, även om Holger gjorde det om fastigheter på Östermalm (men det har ju en betydligt intressantare arkitektonisk profil). Däremot vet jag det är stort intresse vet vilka torp som funnits i området, torpet Valla (ett område har blivit uppkallad av det), Sköntorp (finns ej kvar men en gata har blivit uppkallad av det, och de nämns av Fogelström i hans böcker), Dianelund mfl. Jag har även varit aktiv i Enskede-Årsta hembygdsförening som brukar ge ut årsskrifter om saker i dess område, och där är det fullt gångbart skriva om dessa torp men knappast om (enstaka) höghus. Så dagens kriterier som trycker på arkitektritade tycker jag är lite godtyckliga, och torpen är förstås intressanta då referenser dit dyker upp i människor vardag och väcker frågor (ingen har någonsin blivit intresserade av huset jag växte upp i efter jag sagt "ett sjuvåninghöghus"). Yger (diskussion) 13 augusti 2023 kl. 13.15 (CEST)
- Hpller med här. Att en väg är uppkallad efter ett försvunnet torp gör torpet intressant. Folk vill veta varför deras gata heter som den gör. Därmed är inte alla torp relevanta. Som ett exempel i exemplet så lämnade jag en person på Hundhamravägen i natt. Hundhamra är ju intressant (men en gård), och i den artikeln borde ju vägen nämnas. Adville (diskussion) 13 augusti 2023 kl. 14.30 (CEST)
- Jag kan absolut se att torp kan vara värda egna artiklar i sådana fall. I många fall menar jag att de ändå kan beskrivas i artiklarna om gårdarna de lytt under. Frågan blir ju också om allt som namngetts av torp gör dem relevanta - vägar, skolor, parker, lekplatser m. m. Det blir ganska många. Sedan går det ju visst att argumentera att vi varit generösa i andra fall. FBQ (diskussion) 21 augusti 2023 kl. 09.28 (CEST)
Vad menar vi med etablerad värdepappersbörs?
redigeraJust nu har vi följande formulering på relevanskriterierna
- Ett företag eller ett bolag är relevant eller har encyklopediskt värde om det uppfyller ett av följande kriterier:
- * Företaget har emitterat värdepapper som noterats på etablerad värdepappersbörs
Det räcker alltså med detta kriterium för att företaget ska anses relevant. Vad menar vi egentligen med detta? Detta inkluderar inte rimligen obligationer utan enbart aktier? Bara ett fåtal professionella yrkesutövare handlar optioner obligationer och då tycker jag det måste finnas fler anledningar för att företaget anses relevant. I praktiken skulle jag också vilja säga att endast aktiebörser så som Stockholmsbörsen och motsvarande borde räknas. Handelsplattformen First North är juridiskt sett inte en börs, men uppfattas nog bland allmänheten som en börs. NASDAQ är ju dock en etablerad aktör.
Skulle vi inte kunna ändra till
- Företaget är noterat på en större aktiebörs så som Stockholmsbörsen eller motsvarande. Notering på handelsplattformar så som First North eller Spotlight Stock Market anses dock inte enskilt vara tillräckligt för att motivera relevans.
Vi kan också notera att vi är ganska generösa börsnotering som relevanskriterium. På engelska är tydligen konsensus att inte ens det räcker [1]. Det håller jag inte med om och det är tur att vi kan välja själva.--Orubblig (diskussion) 20 augusti 2023 kl. 09.55 (CEST)
- Jag kan hålla med om att nuvarande ordning är lite väl generös, men behöver nog fundera lite mer på en ny lydelse. / Lucie Manette (Diskussion) 20 augusti 2023 kl. 10.56 (CEST)
- Wikipediadiskussion:Relevanskriterier/Arkiv 2021#Relevanskriterier för företag del 2. DIEXEL (diskussion) 20 augusti 2023 kl. 10.59 (CEST)
- Tack! Jag hade missat att det hade tagits upp tidigare.
- Det verkar som att de också är inne på samma spår där First North inte är tillräckligt och vissa vill gå ännu längre till en amerikansk hållning där inte ens en börsnotering per automatik pekar på relevans. Jämfört med USA finns det dock en poäng med att anpassa regeln till den lokala kulturen. Sverige är ett av länderna där aktieägandet är som bredast [2] och därmed är intresset är stort. Hittar inga bra källor, men någon på internet sa att motsvarande siffra för USA är 55 % och för UK 33 %.
- Det vore skamligt om vi inte hade med alla Large Cap exempelvis och jag kan nog tycka att alla bolag på Stockholmsbörsen borde ha en artikel på svenska Wikipedia. Förvisso brukar också dessa bolag få mycket bevakning, men det blir mindre konflikter om vi har en tydlig regel som noterad eller inte.--Orubblig (diskussion) 20 augusti 2023 kl. 11.44 (CEST)
- Ett litet förtydligande: för att optioner på ett företags aktier ska ställas ut och handlas måste den underliggande aktien vara noterad (såvida inte Orubblig skrev fel och menade obligationer och inte optioner).
- Om ett företags aktier är föremål för handel på en reglerad marknadsplats (vilket kan sägas vara likvärdigt med den äldre termen börs) så innebär det att företaget är av allmänintresse. Normalt sett publiceras en kurs/pris på aktien och därmed på företaget som helhet på daglig basis. Jag menar att det är ett utmärkt kriterie för relevans. Däremot kan man ifrågasätta relevansen om ett det trots notering på en reglerad marknadsplats inte förekommer regelbunden handel i företagets aktier. Med regelbunden handel avses daglig omsättning.
- Notering och regelbunden handel i ett företags obligationer på en reglerad marknadsplats anser jag likaledes resulterar i att relevans uppstår. FWIlkens (diskussion) 20 augusti 2023 kl. 12.02 (CEST)
- Jag instämmer med FWIlkens (diskussion • bidrag (raderade) • loggar (om) • stats), vilken innebär att man i princip accepterar att det finns något slags allmänintresse automatiskt i och med att att värdepapper i ett företag handlas på en etablerad marknadsplats, vilket rimligen First North också är. OK att det finns problem att hantera med det, t ex att det finns många företag som tillförs börsen, vilka efter ganska kort tid försvinner. Många företags relevans kan därmed upphöra; med detta gäller ju också många andra tillfällighetsfenomen i wp, som t ex idrottspersoner med kort och begränsad karriär.
- Man bör också observant för att "börshandelsfrågan" bara är en aspekt på relevans för ett företag. Om man t ex tittar på företag i Tyskland få finns det mängder med GmbH som är otvivelaktigt relevanta för artklar. Ett exempel på relevanta företag, som inte får glömmas bort är också förhållandevis små företag, som har mest lokalt intresse, men som i sitt lokala sammanhang har brett intresse genom sin betydelse för en orts sysselsättning eller identitet. Boberger (diskussion) 20 augusti 2023 kl. 23.46 (CEST)
- Jag instämmer inte i det Boberger och FWIlkens argumenterar för. Jag tycker vi gott kan begränsa det här kriteriet till större börser i ett land som Stockholmsbörsen etc. Men givetvis andra företag ändå vara relevanta, enligt andra kriterier. / Lucie Manette (Diskussion) 21 augusti 2023 kl. 07.26 (CEST)
- Att begränsa till större handelsplattformar är ett steg i rätt riktning, men jag skulle vilja lägga till några ord här. Bolag även på sådana börser hamnar ibland på obestånd. Det gör dem i sig inte irrelevanta. Men det som ibland då händer är att andra bolag i princip köper deras plats på börsen, utan att ha förtjänat denna plats på egna meriter. Det är ungefär som om ett division sex klubb i fotboll skulle köpa upp ett allsvenskt lag och ta deras namn och plats i serien. Ett sådant bolag har inte automatiskt de meriter som ett nynoterat bolag har.
- Sedan nämns här noterade obligationer. Det är en intressant utvidgning av diskussionen, eftersom många intressanta onoterade bolag ger ut obligationer. Men det behöver undersökas bättre vad det ger för effekter. 83.227.70.19 21 augusti 2023 kl. 10.10 (CEST)
- När jag ser uttrycket "etablerad värdepappersbörs" tänker jag på exempelvis Stockholmsbösen. I mina ögon exkluderar det redan marknadsplatser som First North och likande företag. Jag ser alltså inget behov av en ändring men möjligen av ett förtydligande. Tostarpadius (diskussion) 21 augusti 2023 kl. 10.15 (CEST)
- Det är en MTF, den är helt klart "etablerad". I princip alla värdepappersfonder tillåts handla i en MTF. 83.227.70.19 21 augusti 2023 kl. 10.38 (CEST)
- För mig betyder "etablerad" något som har funnits i många år. Tostarpadius (diskussion) 21 augusti 2023 kl. 10.52 (CEST)
- Det gör det ju ännu uppenbart att det verkligen behövs ett förtydligande. Nasdaqs stora listor i Stockholm är inte särskilt gamla om du frågar mig. 83.227.70.19 21 augusti 2023 kl. 11.05 (CEST)
- Nej, jag hade ingen aning om att Nasdaq är verksamt i Stockholm innan Du skrev det. Tostarpadius (diskussion) 21 augusti 2023 kl. 11.06 (CEST)
- Relevansen uppstår inte av företagets val att notera värdepapper för handel på en reglerad marknadsplats, utan den uppstår i och med att noteringen gör värdepappret relevant för väldigt många investerare. Därför menar jag att omsättning kan sägas vara ett mått på ett noterats bolags relevans, till skillnad från själva noteringen. FWIlkens (diskussion) 23 augusti 2023 kl. 23.07 (CEST)
- De flesta av våra kriterier talar inte om hur relevansen uppstår utan hur den visar sig. Då är börsnotering rimligt som tecken på att företaget är intressant nog för ett uppslagsverk. Tostarpadius (diskussion) 25 augusti 2023 kl. 12.23 (CEST)
- Så kan man absolut göra. Men då tycker jag också det är rimligt att relevansen kan ifrågasättas om det under en längre tid inte sker någon omsättning i de noterade värdepapprena. FWIlkens (diskussion) 26 augusti 2023 kl. 09.05 (CEST)
- Ni har rätt i att det finns ett allmänintresse i alla börshandlade aktier, men är allmän intresset tillräckligt stort? Jag inser att Wikipedia:Relevans har uttryckt frågeställningen bättre än vad jag lyckades göra här. Kommer alla First North-bolag kunna locka tillräckligt många redigerare för att artiklarna ska bli bra? Kommer det finnas tillräcklig bevakning i andrahandskällor? Jag skulle säga att svaret på dessa är nej. Det betyder dock inte att vi inte kan ha bolag som är etablerade på First North här, bara att de måste bevisats sin relevans på andra sätt. Det fina med att sätta Stockholmsbörsen som gränsen är att kraven att komma in där är större än de hos First North. Det är bra för relevansen och beständigheten över tid--Orubblig (diskussion) 27 augusti 2023 kl. 22.39 (CEST)
- Ja, jag skulle önska att min tolkning av ordet "etablerad" var den som gällde. Beständighet över tid är ett viktigt kriterium. Tostarpadius (diskussion) 29 augusti 2023 kl. 04.13 (CEST)
- Orubblig har uttryckt det mycket bra kring en börs som First North. Som enskilt relevanskriterium behöver en etablerad börs förstås som något annat än den. En börs vars bolag bevakas och väcker intresse hos allmänheten. Inte bara ur en redigerings- och uppdateringssynpunkt, men mycket ligger det i det också. / Lucie Manette (Diskussion) 29 augusti 2023 kl. 20.16 (CEST)
- Jag förstår Orubbligs argument. Det enda jag skulle vilja peka på är att det framstår för mig som om vi då kanske (riskerar) tillämpar snävare kriterier för bolag som är noterade på en börs än bolag i allmänhet. FWIlkens (diskussion) 31 augusti 2023 kl. 07.14 (CEST)
- Skulle du kunna utveckla det resonemanget? Du menar att avsaknandet av en börsnotering kommer att "missbrukas" vid osäkra bedömningsfrågor till relevansens nackdel? Att exempelvis ett företag som uppfyller det mer luddiga kriteriet "hög marknadsandel i en encyklopediskt intressant bransch" skulle nekas om det inte också är börsnoterat, även om det formellt sätt räcker att uppfylla ett kriterium? Det finns kanske en sådan aspekt, men jag anser isf att fördelarna väger upp för nackdelarna. --Orubblig (diskussion) 3 september 2023 kl. 14.42 (CEST)
- Det framstår för mig som om relevanskriterier för börsnoterade bolag riskerar att bli högre än för onoterade bolag. Men det kanske är en misstanke med bristande grund. FWIlkens (diskussion) 5 september 2023 kl. 19.43 (CEST)
- Alla företag som är börsnoterade har en fördel av det är enklare att få relevant och aktuell information jämfört med onoterade bolag. Att kriterierna är striktare för noterade bolag jämfört med onoterade, för vilka det kan vara svårare att få aktuell och relevant information, framstår därför som en rimlig avvägning. Ricjac 8 maj 2024 kl. 11.44 (CEST)
- Det framstår för mig som om relevanskriterier för börsnoterade bolag riskerar att bli högre än för onoterade bolag. Men det kanske är en misstanke med bristande grund. FWIlkens (diskussion) 5 september 2023 kl. 19.43 (CEST)
- Skulle du kunna utveckla det resonemanget? Du menar att avsaknandet av en börsnotering kommer att "missbrukas" vid osäkra bedömningsfrågor till relevansens nackdel? Att exempelvis ett företag som uppfyller det mer luddiga kriteriet "hög marknadsandel i en encyklopediskt intressant bransch" skulle nekas om det inte också är börsnoterat, även om det formellt sätt räcker att uppfylla ett kriterium? Det finns kanske en sådan aspekt, men jag anser isf att fördelarna väger upp för nackdelarna. --Orubblig (diskussion) 3 september 2023 kl. 14.42 (CEST)
- Jag förstår Orubbligs argument. Det enda jag skulle vilja peka på är att det framstår för mig som om vi då kanske (riskerar) tillämpar snävare kriterier för bolag som är noterade på en börs än bolag i allmänhet. FWIlkens (diskussion) 31 augusti 2023 kl. 07.14 (CEST)
- Orubblig har uttryckt det mycket bra kring en börs som First North. Som enskilt relevanskriterium behöver en etablerad börs förstås som något annat än den. En börs vars bolag bevakas och väcker intresse hos allmänheten. Inte bara ur en redigerings- och uppdateringssynpunkt, men mycket ligger det i det också. / Lucie Manette (Diskussion) 29 augusti 2023 kl. 20.16 (CEST)
- Ja, jag skulle önska att min tolkning av ordet "etablerad" var den som gällde. Beständighet över tid är ett viktigt kriterium. Tostarpadius (diskussion) 29 augusti 2023 kl. 04.13 (CEST)
- Ni har rätt i att det finns ett allmänintresse i alla börshandlade aktier, men är allmän intresset tillräckligt stort? Jag inser att Wikipedia:Relevans har uttryckt frågeställningen bättre än vad jag lyckades göra här. Kommer alla First North-bolag kunna locka tillräckligt många redigerare för att artiklarna ska bli bra? Kommer det finnas tillräcklig bevakning i andrahandskällor? Jag skulle säga att svaret på dessa är nej. Det betyder dock inte att vi inte kan ha bolag som är etablerade på First North här, bara att de måste bevisats sin relevans på andra sätt. Det fina med att sätta Stockholmsbörsen som gränsen är att kraven att komma in där är större än de hos First North. Det är bra för relevansen och beständigheten över tid--Orubblig (diskussion) 27 augusti 2023 kl. 22.39 (CEST)
- Så kan man absolut göra. Men då tycker jag också det är rimligt att relevansen kan ifrågasättas om det under en längre tid inte sker någon omsättning i de noterade värdepapprena. FWIlkens (diskussion) 26 augusti 2023 kl. 09.05 (CEST)
- De flesta av våra kriterier talar inte om hur relevansen uppstår utan hur den visar sig. Då är börsnotering rimligt som tecken på att företaget är intressant nog för ett uppslagsverk. Tostarpadius (diskussion) 25 augusti 2023 kl. 12.23 (CEST)
- Relevansen uppstår inte av företagets val att notera värdepapper för handel på en reglerad marknadsplats, utan den uppstår i och med att noteringen gör värdepappret relevant för väldigt många investerare. Därför menar jag att omsättning kan sägas vara ett mått på ett noterats bolags relevans, till skillnad från själva noteringen. FWIlkens (diskussion) 23 augusti 2023 kl. 23.07 (CEST)
- Nej, jag hade ingen aning om att Nasdaq är verksamt i Stockholm innan Du skrev det. Tostarpadius (diskussion) 21 augusti 2023 kl. 11.06 (CEST)
- Det gör det ju ännu uppenbart att det verkligen behövs ett förtydligande. Nasdaqs stora listor i Stockholm är inte särskilt gamla om du frågar mig. 83.227.70.19 21 augusti 2023 kl. 11.05 (CEST)
- För mig betyder "etablerad" något som har funnits i många år. Tostarpadius (diskussion) 21 augusti 2023 kl. 10.52 (CEST)
- Det är en MTF, den är helt klart "etablerad". I princip alla värdepappersfonder tillåts handla i en MTF. 83.227.70.19 21 augusti 2023 kl. 10.38 (CEST)
- När jag ser uttrycket "etablerad värdepappersbörs" tänker jag på exempelvis Stockholmsbösen. I mina ögon exkluderar det redan marknadsplatser som First North och likande företag. Jag ser alltså inget behov av en ändring men möjligen av ett förtydligande. Tostarpadius (diskussion) 21 augusti 2023 kl. 10.15 (CEST)
- Jag instämmer inte i det Boberger och FWIlkens argumenterar för. Jag tycker vi gott kan begränsa det här kriteriet till större börser i ett land som Stockholmsbörsen etc. Men givetvis andra företag ändå vara relevanta, enligt andra kriterier. / Lucie Manette (Diskussion) 21 augusti 2023 kl. 07.26 (CEST)
Vad trodde ni om min formulering om vi vill gå vidare med detta? Jag tänker att jag ändrar inom några dagar, så får ni ändra igen om ni inte håller med. --Orubblig (diskussion) 3 september 2023 kl. 14.42 (CEST)
- Ja, jag stöder förändringen. Det handlar om ensamt tillräckligt kriterium och som det bör inte vilken börs som helst räknas. Tostarpadius (diskussion) 3 september 2023 kl. 14.56 (CEST)
- Ursäkta dröjsmålet. Uppdaterat nu! Länkade istället till aktiebörs istället för att explicit nämna handelsplattformar. Lärde mig också att det fanns en till aktiebörs i Sverige i form av Nordic Growth Market som vi inte har diskuterat. Jag skulle säga att det inte ingår eftersom inte jag kände till det.--Orubblig (diskussion) 10 september 2023 kl. 22.15 (CEST)
Remissinstans
redigeraHar nyligen tittat på artiklar om några olika transföreningar. I flera står det att föreningen ifråga varit remissinstans ang. någon utredning eller lagförslag, vilket på diskussionssidan tagits som intäkt för att föreningen är viktig och ska ha en artikel. Det resonemanget tror jag är ett misstag.
Att vilken förening eller person som helst kan skicka in remissvar är vad jag förstår det vanliga. Att föreningen ifråga gjort så säger lite om artikelns relevans. Se exv. Diskussion:Föreningen Kön Identitet Mångfald#Officiell remissinstans.
Föreslår att punkten om remissinstans stryks från denna sida.
(Skulle diskussion om radering tas upp ang. de olika föreningarna kommer jag argumentera för att de ska vara kvar, dock av helt andra skäl. Men den diskussionen för vi i så fall på annat håll.) -- Hjordmån (diskussion) 11 februari 2024 kl. 18.48 (CET)
- Att en organisation är remissinstans bör inte vara något relevanskriterium, däremot kan det vara en indikator på relevans. Egentligen så borde organisationer som regelbundet/återkommande erhåller/erhållit offentlig finansiering för sin verksamhet vara en bättre indikator eller kanske rent av relevanskriterium. Ricjac 8 maj 2024 kl. 11.49 (CEST)
- De organisationer etc. som är utsedda som remissinstanser vad gäller lagförslag etc. finns listade i samband med remissen, och att de är utvalda för detta uppdrag betyder att de har ansetts ha en viss betydelse. Sedan kan även andra skicka in remissvar, men det är en annan sak. Chandra Varena (diskussion) 8 maj 2024 kl. 12.59 (CEST)