Bräcke kyrkogård, Göteborg
Bräcke kyrkogård är en begravningsplats vid Dysiksgatan i Bräcke på Hisingen i Göteborg. Begravningsplatsen användes från 1834 och fram till 1886, då Lundby kyrka stod färdig med en kyrkogård för gravläggning. Sedan 2017 är Bräcke begravningsplats en askgravlund med historiska anor som tidigare kolerakyrkogård. Den betraktas som en fast fornlämning och skyddas därmed enligt kulturmiljölagen (KML).[1][2]
Bräcke kyrkogård, Göteborg | |
Begravningsplats Askgravlund Kolerakyrkogård | |
Bräcke kyrkogård i maj 2020.
| |
Officiellt namn: Bräcke askgravlund | |
Land | Sverige |
---|---|
Delstat | Västra Götaland |
Region | Lundby församling, Göteborgs stift |
Distrikt | Lundby 102:1 och Bräcke 729:19 |
Kommun | Göteborg |
Datum | Augusti 1834 |
Skötsel | Svenska kyrkan |
Antal gravar | > |
Webbplats: Bräcke askgravlund! Svenska kyrkan | |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/73/Br%C3%A4cke_askgravlund1.jpg/260px-Br%C3%A4cke_askgravlund1.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/95/Br%C3%A4cke_askgravlund4.jpg/260px-Br%C3%A4cke_askgravlund4.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d8/Kolerakyrkog%C3%A5rden_i_Br%C3%A4cke_RA%C3%84_Lundby_102-1_-_04.jpg/260px-Kolerakyrkog%C3%A5rden_i_Br%C3%A4cke_RA%C3%84_Lundby_102-1_-_04.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9f/Kyrkelyckan%2C_kolerakyrkog%C3%A5rd_i_Br%C3%A4cke%2C_GhmD-27218.jpg/260px-Kyrkelyckan%2C_kolerakyrkog%C3%A5rd_i_Br%C3%A4cke%2C_GhmD-27218.jpg)
Sverige liksom många andra länder drabbades hårt av kolera under 1800-talet. Det var via Göteborg sjukdomen kom in i landet vid detta tillfälle. Kolerakyrkogården i Bräcke etablerades i samband med koleraepidemin i Göteborg 1834. Historien berättar att upp emot 10 procent av göteborgarna dog under denna pandemi. Bräcke begravningsplats användes även vid senare epidemier. Vid denna tid anlades många särskilda kolerakyrkogårdar, vilka då placerades utanför städerna. Inte mindre än nio epidemier drabbade Sverige från 1834 och fram till och med år 1884.[3]
På platsen finns tre gravstenar. Bland andra en sten med inskriptionen Petter Blom, född 8 september 1812 och död 10 september 1875, och en gravsten av sandsten med utsirade rankor. Även den härrör från 1800-talets slut. Då kyrkogården numera används som askgravlund har det medfört en förändring av platsen. Planteringar, anlagda gångar och anordning för namnplaketter finns inom kyrkogården.[3]
Se även
redigeraBildgalleri
redigera-
Petter Bloms gravsten.
-
Gravsten med rankor.
-
Gravsten med bortvittrat namn.
Referenser
redigeraNoter
redigera- ^ Begravningsplats L1960:2251, Fornsök, Riksantikvarieämbetet.
- ^ Kolerakyrkogård i Lundby, UV Rapport 2012:184, Arkeologisk förundersökning av Kolerakyrkogård i Lundby församling i Göteborg, Västergötland, Göteborg stad, Bräcke 729:19, Lundby 102:1, Dnr 422-00166-2012 av Carina Bramstång Plura. Riksantikvarieämbetet, UV Väst. (RAÄ dnr 3.4.2-2066-2013).
- ^ [a b] Bräcke askgravlund, svenskakyrkan.se
Webbkällor
redigera- Begravningsplats L1960:2251, Fornsök, Riksantikvarieämbetet. Läst 10 maj 2020.
- Kolerakyrkogård i Lundby, UV Rapport 2012:184, Arkeologisk förundersökning av Kolerakyrkogård i Lundby församling i Göteborg, Västergötland, Göteborg stad, Bräcke 729:19, Lundby 102:1, Dnr 422-00166-2012 av Carina Bramstång Plura. Riksantikvarieämbetet, UV Väst. (RAÄ dnr 3.4.2-2066-2013). Läst 10 maj 2020.
- Bräcke askgravlund, svenskakyrkan.se. Läst 10 maj 2020.
Vidare läsning
redigera- Enström, Inga-Carin (1994). ”Koleran - 1800-talets farsot.”. Populär historia (Lund : Populär historia, 1991-) 1994:2,: sid. 30-35 : ill.. ISSN 1102-0822. ISSN 1102-0822 ISSN 1102-0822. Libris 2133197
- Florman, Arvid Henrik (1831). Underrättelse om bruket af de mest bepröfwade preservativer och botemedel mot den nu i Europa grasserande cholera-sjukdomen, till allmänhetens tjenst. Lund: Gleerup. Libris 12456584
- Fredberg, Carl Rudolf A:son (1919-1920). Det gamla Göteborg: lokalhistoriska skildringar, personalia och kulturdrag. D. 1. Göteborg. sid. 466-475. Libris 2054906
- Adertonhundratalets digerdöd i Carl Rudolf A:son Fredberg, Det gamla Göteborg. Lokalhistoriska skildringar, personalia och kulturdrag, band 1 (1919) Läst 16 maj 2020.
- Larsson, Daniel (2015). Kolera: samhället, idéerna och katastrofen 1834. Stockholm: Carlssons. Libris 17835119. ISBN 9789173317283
- Kolerans härjningar på 1800-talet ställde krav på bättre hygien, artikel av Daniel Larsson, Göteborgs universitet 2015-11-05. Läst 16 maj 2020.
- Widding, Jens (2004). ”Medicinsk vetenskap och 1834-års koleraepidemi”. Svensk medicinhistorisk tidskrift 2003(7):1,: sid. 93-109. 1402-9871. ISSN 1402-9871. Libris 10028545
- Öberg, Lars (1988). ”Koleraepidemin i Göteborg 1834: katastrofen som vändes till hygienska reformer”. Göteborg förr och nu (Göteborg : Göteborgs hembygdsförbund, 1960-) 1988 (20),: sid. 66-86 : ill., tab.. ISSN 0348-2189. ISSN 0348-2189 ISSN 0348-2189. Libris 3180231
Externa länkar
redigera- Wikimedia Commons har media som rör Bräcke kyrkogård.
- Bräcke askgravlund, svenskakyrkan.se
- Karta, Bräcke askgravlund.