Johnsonlinjens hus (även Nordstjernanhuset) är ett kontorshus vid Stureplan 3 i centrala Stockholm. Företaget Nordstjernan AB har sedan 1919 sitt huvudkontor i byggnaden.[1]
Historia
redigeraByggnaden uppfördes ursprungligen 1898–1899 för KM Lundbergs varuhus enligt arkitekten Erik Josephsons ritningar. År 1902 ombildades KM Lundbergs varuhus till Nordiska Kompaniet (kort NK) som 1915 flyttade till sina nuvarande lokaler vid Hamngatan 18–20.
Ombyggnad
redigeraArkitekten Ivar Tengbom ansvarade för den genomgripande ombyggnad som 1919–1920 förvandlade det gamla varuhuset till huvudkontor för det Johnsonägda rederiet Nordstjernan AB.
Huset hade rests på en järnkonstruktion med stora arkadbågar i bottenvåningen, hörntorn och en stor mittkupol. Vid ombyggnaden avlägsnades nybarockfasaderna till förmån för en manifestation av rederiet med mast och utkikstorn samt fyra skulpterade galjonsfigurer av Carl Milles. Fasaderna av Ignabergakalksten och ljus terrasitputs, är indelade med pilastrar och arkader i bottenvåningen.
Senare år
redigeraI skyltfönstren fanns tidigare kartor med alla positioner för rederiets fartyg är inprickade.[2]
Framför byggnaden uppsattes 1969 skulpturen Drottningen och hennes skepp. Björn Evensen stod för formgivningen i verket som bekostats av rederiet och donerats till Stockholms stad.[3] Den flyttades till Jarlaplan och ersattes 2018 med skulpturen Chloe från Barcelona av spanjoren Jaume Plensa.[4]
Idag
redigeraByggnaden rymmer än idag Nordstjernans huvudkontor samt ett par andra kontorshyresgäster. Skogsbolaget SCA flyttade på 1990-talet sitt huvudkontor från Sundsvall till Stockholm och hade lokaler i huset fram till 2011.
Åren 2010–2012 utförde NCC en genomgripande ombyggnad och renovering av fastigheten både in- och utvändigt, där bland annat fasaden återfick den ljust vita färgtonen den hade vid 1920 års ombyggnad.
I gatuplan finns butikslokaler med hyresgäster som Swedbank och Peak Performance.
Bilder
redigera-
Byggnaden runt år 1900.
-
Milles gallionsfigurer
-
Arkitektens namn inhugget i fasaden
-
Reliefer ovanför huvudingången
Se även
redigeraKällor
redigera- ^ ”Om Nordstjernan.”. Arkiverad från originalet den 4 november 2011. https://web.archive.org/web/20111104170819/http://www.nordstjernan.se/index.php?id=22. Läst 27 september 2012.
- ^ Stockholms Hamnar Arkiverad 18 augusti 2010 hämtat från the Wayback Machine.
- ^ skulptur.stockholm.se - Drottningen och hennes skepp
- ^ Gyllenberg, Eva-Karin. ”Eva-Karin Gyllenberg: Mannen bakom ansiktet på Stureplan inte längre hemlig”. Dagens Nyheter. https://etidning.dn.se/2357/dagens-nyheter/424983/2021-07-02/21515171/eva-karin-gyllenberg-mannen-bakom-ansiktet-pa-stureplan-inte-langre-hemlig. Läst 2 juli 2021.
- Persson, Mats m fl (1975). ”Vildmannen”. City: byggnadsinventering 1974-75 - Historik och byggnadshistoriskt register (2 delar). Stockholm: Stockholms stadsmuseum. Libris 130002. https://stockholmskallan.stockholm.se/post/10809
- Andersson, Henrik O.; Bedoire, Fredric (1977) [1973]. Stockholms byggnader: en bok om arkitektur och stadsbild i Stockholm (3). Stockholm: Prisma. Libris 7406664. ISBN 91-518-1125-1
Externa länkar
redigera- Wikimedia Commons har media som rör Johnsonlinjens hus.
- Stockholmskällan har media som rör Johnsonlinjens hus