Hermann Löns
Hermann Löns, född 28 augusti 1866 i Culm, död 26 september 1914, var en tysk författare.
Hermann Löns | |
![]() | |
Född | 29 augusti 1866 Chełmno[1], Polen |
---|---|
Död | 26 september 1914[2] (48 år) Loivre[1], Frankrike |
Andra namn | Fritz von der Leine[3] |
Medborgare i | Konungariket Preussen |
Utbildad vid | Münsters universitet Greifswalds universitet Gymnasium Paulinum ![]() |
Sysselsättning | Poet, manusförfattare, journalist, författare |
Maka | Lisa Hausmann- Löns |
Föräldrar | Friedrich Wilhelm Löns[1] |
Redigera Wikidata |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/64/L%C3%B6ns_Statue_Bronze.jpg/190px-L%C3%B6ns_Statue_Bronze.jpg)
Löns ägnade sig först i sin hemprovins Westfalen åt rent fackligt zooologistudium. Omkring 1891 slog han dock om, bosatte sig i Hannover som journalist och ägnade sig åt författarskap, där Lüneburgheden och dess miljö stod som motiv. Trots att han själv inte härstammade från området, blev han en populär hembygdsdiktare för området. Bland hans verk märks Mein grünes Buch (1900), Men braunes Buch (1906), Aus Wald und Heide (1909) och Was da feucht und kreucht (1909).[4] År 1911 publicerade han en psykologisk roman Das zweite Gesicht.[4]
Löns såg sig själv som del av Heimatkunströrelsen, som i reaktion mot modernisering och urbanisering förordade ett vad man uppfattade som naturligare liv i samklang med natur och landsbygd.[5] Liksom hos andra inom den starkt politiska Heimatkunströrelsen, var denna landsbygdsromantik hos Löns kopplad till tysknationalism och rasistisk främlingsfientlighet.[5][6]
Den historiska bonderomanen Der Wehrwolf (1910) blev en av de mest framgångsrika Heimatkunst-romanerna, och var, om inte en övergång till, så åtminstone en betydande förebild för Blut und Boden-litteraturen och kom att användas flitigt av Nazitysklands regim i politiska syften.[7]
När första världskriget bröt ut anmälde sig Löns trots sin höga ålder som frivillig i det 73:e fysiljärregimentet, samma regemente som den blivande författaren Ernst Jünger tillhörde, och stupade vid Reims den 26 september 1914.
Referenser
redigera- ^ [a b c] Gemeinsame Normdatei, läst: 11 juli 2019, licens: CC0.[källa från Wikidata]
- ^ läs online, www.projekt-gutenberg.org .[källa från Wikidata]
- ^ Tjeckiska nationalbibliotekets databas, läst: 30 augusti 2020.[källa från Wikidata]
- ^ [a b] Carlquist, Gunnar, red (1937). Svensk uppslagsbok. Bd 17. Malmö: Svensk Uppslagsbok AB. sid. 1078
- ^ [a b] Dupke, Thomas (1993). Mythos Löns: Heimat, Volk und Natur im Werk von Hermann Löns. Deutscher Universitäts-Verlag. ISBN 978-3-8244-4140-2. https://books.google.se/books?id=DpOcBgAAQBAJ&pg=PA134&lpg=PA134&dq=hermann+löns+heimatkunst&source=bl&ots=nP5XnPmCkF&sig=-hzMeyaE9WQUwAmqsnzkCBpJmwc&hl=sv&sa=X&ved=0CDMQ6AEwBWoVChMIx6DwtsKbyAIVKu5yCh33oQfL#v=onepage&q=hermann%20löns%20heimatkunst&f=false
- ^ ”Der tote Schriftsteller als Held der Nachwelt”. Deutsche Welle. http://www.dw.com/de/der-tote-schriftsteller-als-held-der-nachwelt/a-17566761. Läst 29 september 2015.
- ^ Bastian, Andrea (1995). Henne, H et al. red. Der Heimat-Begriff: Eine begriffsgeschichtliche Untersuchung in verschiedenen Funktionsbereichen der deutschen Sprache. Tübingen: Max Niemeyer Verlag. https://books.google.se/books?id=pZ32f4zDQBcC&pg=PA196&lpg=PA196&dq=bastian+heimatkunst&source=bl&ots=XEY-mQ3sHk&sig=wvwhU1JxcsmygBUUzGlZdy9Hw7k&hl=sv&sa=X&ved=0CCsQ6AEwBGoVChMI-oGWht6ZyAIVJJdyCh3_hgNA#v=onepage&q=bastian%20heimatkunst&f=false. Läst 28 september 2015
Externa länkar
redigera- Loens, Hermann i Nordisk familjebok (andra upplagans supplement, 1925)