Georg Peurbach
Georg Peurbach (även Georg von Peuerbach eller Purbach, korrekt efternamn okänt), född 30 maj 1423 i Peuerbach nära Linz, död 8 april 1461 i Wien, var en inflytelserik österrikisk astronom och matematiker. Han blev Wiens universitets vägröjare för den kopernikanska världsbilden.
Georg Peurbach | |
![]() | |
Född | Georg Aunpekh[1] 30 maj 1423[2][3][4] Peuerbach[1], Österrike |
---|---|
Död | 8 april 1461[2][3][4] (37 år) Wien[1] |
Begravd | Stefansdomen[5] kartor |
Utbildad vid | Wiens universitet ![]() |
Sysselsättning | Astronom[6], matematiker, universitetslärare |
Arbetsgivare | Wiens universitet |
Redigera Wikidata |
Han tillskrivs uppfinnandet av flera vetenskapliga instrument, däribland ringsoluret, ett höjdmätningsinstrument Quadratum geometricum och Jakobsstaven.
Omkring år 1440 fick Peurbach sin magistergrad vid Wiens universitet. Hans lärare i matematik var antagligen Johann von Gmünden. 1448 for han till Italien för att studera. Där blev Giovanni Bianchini från Ferrara och kardinal Nicolaus Cusanus, då i Rom, intresserade av den unge mannen och fick honom att föreläsa om astronomi vid universitetet i Ferrara. Han avböjde erbjudanden om professurer i Bologna och Padua och en utnämning som hovastronom hos ungerske kungen Ladislaus. I stället vände han åter till Wien 1450 för att undervisa. Han föreläste i filologi och klassisk litteratur. Lära ut vetenskap gjorde han mest privat - hans mest berömda elev var Johann Müller från Königsberg, senare känd som Regiomontanus.
Purbach har kallats den observationella och teoretiska astronomins fader i Västerlandet. Purbach är ansedd för sina ansträngningar att få samklang i de motstående teorierna om universum - Eudoxos från Knidos och Aristoteles homocentriska sfärer, med Ptolemaios’ epicykler. Detta arbete, Theoricæ novæ planetarum, gjorde enorm succé och förblev standardverket för akademisk undervisning i astronomi åratal efter det att Kopernikus hade sopat undan alla de hypoteserna.
Han verkade vid Oradea/Nagyvarad-observatoriet i Transsylvanien och fastslog i sin "Tabula Varadiensis" att denna transsylvanska stads observatorium ligger på jordens ”grund”meridian.
Utmärkelser
redigeraPurbachkratern på månen är uppkallad efter honom liksom asteroiden 9119 Georgpeuerbach[7].
Bibliografi i urval
redigeraEtt tjogotal av hans arbeten är kända. De mer betydande är:
- Theoricæ novæ planetarum, id est septem errantium siderum nec non octavi seu firmamenti (1:a uppl., Nürnberg (1472) av Regiomontanus; följd av flera andra i Milano och Ingolstadt);
- Sex primi libri epitomatis Almagesti, fullbordat av Regiomontanus, Venedig (1496) Basel (1534); Nürnberg(1550)
- Tabulæ eclypsium super meridiano Viennensi 2:a uppl., Wien (1514)
- Quadratum goemetricum meridiano, Nürnberg(1516)
- Nova tabula sinus de decem minutis in decem per multas, etc., fullbordat av Regiomontanus, Nürnberg, (1541).
Referenser
redigera- Hoskin, M. ed; The Cambridge Concise History of Astronomy, Cambr UP (1999). ISBN 978-0-521-57600-0
- Duhem, Pierre M.; Medieval Cosmology, Univ of Chicago PR (1987). ISBN 0-226-16923-5
- ^ [a b c] MacTutor History of Mathematics archive.[källa från Wikidata]
- ^ [a b] SNAC, Georg von Peuerbach, läs online, läst: 9 oktober 2017.[källa från Wikidata]
- ^ [a b] Tjeckiska nationalbibliotekets databas, läst: 23 november 2019.[källa från Wikidata]
- ^ [a b] Gran Enciclopèdia Catalana, Grup Enciclopèdia Catalana, Georg von Purbach.[källa från Wikidata]
- ^ Find a Grave, läs online.[källa från Wikidata]
- ^ Bibliothèque nationale de France, BnF Catalogue général : öppen dataplattform, 12374660w, läst: 24 mars 2023, licens: öppen licens.[källa från Wikidata]
- ^ ”Minor Planet Center 9119 Georgpeuerbach” (på engelska). Minor Planet Center. https://www.minorplanetcenter.net/db_search/show_object?object_id=9119. Läst 25 februari 2021.