David Kalisch
David Kalisch, född 23 februari 1820 i Breslau, död 21 augusti 1872 i Berlin, var en tysk fars- och kuplettförfattare.
David Kalisch | |
![]() | |
Född | 23 februari 1820[1][2][3] Wrocław[4] |
---|---|
Död | 21 augusti 1872[1][2] (52 år) Berlin[5] |
Begravd | Alter St.-Matthäus-Kirchhof Berlin |
Andra namn | D. J. Schalk |
Medborgare i | Konungariket Preussen |
Sysselsättning | Författare[6], dramatiker |
Barn | Paul Kalisch (f. 1855) |
Redigera Wikidata |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/75/Alter_St-Matth%C3%A4us-Kirchhof_Kalisch_David.jpg/190px-Alter_St-Matth%C3%A4us-Kirchhof_Kalisch_David.jpg)
Kalisch, som hade judiska föräldrar, sökte i ungdomen sin utkomst på handelsbanan. Han vistades 1844–46 i Paris, där han umgicks med Georg Herwegh, Heinrich Heine, Karl Marx och Pierre-Joseph Proudhon. Efter 1846 ägnade sig han i Berlin åt författarbanan, där han vann framgång med farsen Ein Billet von Jenny Lind och lustspelet Einmal hunderttausend Thaler (1847). Det sistnämndas dragningskraft låg i det alldeles nya, på sitt område epokgörande sätt, varpå kupletten där var använd.
Av hans farser, vilka vann oerhört bifall i Nordtyskland, kan nämnas Ein gebildeter Hausknecht ("En husdräng med bildning", 1862), Berlin wie es weint und lacht (bearbetning av Laurencins och Eugène Cormons "Paris qui pleure et Paris qui rit"; "Löjen och tårar", 1862) och Einer von unsre leut ("Vi äro alla lika", 1861).
Kalisch uppsatte 1848 skämttidningen "Kladderadatsch". Sina pjäser samlade han i Berliner Volksbühne (fyra band, 1864) och i Lustige Werke (fem band, 1870). Sina muntra, drastiska kupletter, ofta starkt kryddade med politisk satir, utgav han samlade i Berliner Leierkasten (tre band, 1857–66).
Källor
redigera- Kalisch, David i Nordisk familjebok (andra upplagan, 1910)
Noter
redigera- ^ [a b] SNAC, David Kalisch, läs online, läst: 9 oktober 2017.[källa från Wikidata]
- ^ [a b] Brockhaus Enzyklopädie, David Kalisch.[källa från Wikidata]
- ^ MAK, David Kalisch.[källa från Wikidata]
- ^ Gemeinsame Normdatei, läst: 10 december 2014, licens: CC0.[källa från Wikidata]
- ^ Gemeinsame Normdatei, läst: 30 december 2014, licens: CC0.[källa från Wikidata]
- ^ Charles Dudley Warner (red.), Library of the World's Best Literature, 1897, läs online.[källa från Wikidata]