Guvernementet Astrachan var ett guvernement i östra delen av Kejsardömet Ryssland och Sovjetunionen 1717–1929.
Guvernementet Astrachan | ||
Астраханская губернiя | ||
Guvernement i Kejsardömet Ryssland | ||
En kalmuckisk churul i Tsagan-Aman, tidigt 1900-tal.
| ||
|
||
Land | ![]() | |
---|---|---|
Huvudstad | Astrachan | |
Area | 236 531 km² | |
Folkmängd | 1 003 542 (1897) | |
Befolkningstäthet | 4 invånare/km² | |
Idag del av: | Astrachan oblast, Kalmuckien | |
Rysk karta över Samara.
|
Det gränsade i norr till guvernementet Saratov och Samara, i öster till provinsen Uralsk, i väster till donkosackernas land, i söder till Kaspiska havet och guvernementet Stavropol. Det hade en yta på 236 531 km2 och 1 003 542 invånare (1897). Ungefär en tredjedel var nomader av olika stammar, såsom kirgiser, kalmucker, tatarer, turkmener m. fl.; dessutom finnas här kosacker. Alla västra Asiens och Europas religioner möttes här.
Landet, som indelades i fem kretsar (Astrachan, Krasnojar, Jenotajevsk, Chernitar och Tsarev),[1] bestod nästan uteslutande av saltstäpper, fyllda av saltsjöar, bland vilka Elton och Baskuntjak var de största, samt av vidsträckta saltträsk. Från dessa utvanns landets behov av salt. Endast längst i väster finnas höjder (Ergeni-höjderna), annars är hela området en lägre än havsytan liggande depression, som en gång varit havsbotten. I följd av markens salthalt är jordbruket obetydligt, 80 procent var improduktiv mark, och endast omkring 26 500 km2 var odlade, mest i Volgadeltat. Däremot var stäppen väl ägnad åt boskapsskötsel. En annan viktig näring var fisket dels i Kaspiska havet, dels i Volga; det sysselsatte 506 000 personer.
Källor
redigera
- Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från Nordisk familjebok, Astrahan, 1904–1926.
Externa länkar
redigera- Wikimedia Commons har media som rör Guvernementet Astrachan.